Izpostavljeno
Najbolj brano
Dolenjska
sreda, 21. avgust 2024
10:00 Počitniška sreda v muzeju: Pozdrav počitnicam, Dolenjski muzej Novo mesto
18:00 Jernejevo 2024: Maša za bolne in ostarele ter druženje pod šotorom, Župnijska cerkev Šentjernej
20:00 Ogled kratkega dokumentarnega filma Leon Štukelj - From Paris to Paris, Glavni trg Novo mesto
četrtek, 22. avgust 2024
07:30 - 17:00 Jernejevo 2024: Balinanje, pikado, petanka, šah ter pohod po dolini Kobile, Prizorišča v občini Šentjernej
20:00 Novomeški poletni večeri - Monokomedija Klemen Slakonja & Small Band: Ni, da ni, Glavni trg Novo mesto
VečBela krajina
sreda, 21. avgust 2024
09:00 Mladinski počitniški program: "Joj, baš sm nekaj gladan ... ", MC Metlika
09:00 Počitniška delavnica: Vodni žur, Telovadnica Partizan Semič
20:00 Kultura pod krošnjami 2024 - film Poslednji heroj in pogovor s filmsko ekipo, pod lipami na Gričku Črnomelj
četrtek, 22. avgust 2024
09:00 Mladinski počitniški program: "Migaj z nami!", MC Metlika
20:00 ČrnFest 2024, Jazz in vino ter Dušni pastirji, grajski atrij Črnomelj
VečPosavje
sreda, 21. avgust 2024
20:00 Žive besede: Andraž Polič in Ana Duša, Brdikova domačija Dobe pri Kostanjevici
četrtek, 22. avgust 2024
20:00 Adrijana Jelen: Blizu (koncert), atrij Mencingerjeve hiše Krško
petek, 23. avgust 2024
18:00 Mednarodni otroški pevski festival Brežice 2024, MC Brežice
19:00 Pobratenje odbojkarskih klubov ATHOS Kostanjevica in ACH Volley Ljubljana, Galerija Božidar Jakac Kostanjevica na Krki
20:00 Akustični koncert: Orlek/ Unterzug, Grad Rajhenburg Brestanica
Več20.8.2024 | 17:30 | STA
Ljubljana - NSi je v ponedeljek v parlamentarno proceduro vložila novelo kazenskega zakonika, s katerim predlaga, da bi bili mladostniki za hujša kazniva dejanja kaznovani z zaporno kaznijo. V NSi so se za tak predlog odločili zaradi nedavnih dogodkov, povezanih z romskimi vprašanji, je na novinarski konferenci povedala poslanka NSi Vida Čadonič Špelič.
''Nasilje v jugovzhodni Sloveniji, kjer živim tudi sama, ter tudi drugje po državi se stopnjuje. Z napadom na policiste v Kočevju pa je dogajanje doseglo vrhunec. Ljudje niso več samo razočarani, ampak so jezni in pričakujejo , da se jim po ustavi zagotovi najbolj osnovno dobrino: varnost,'' je uvodoma dejala poslanka.
Po trenutno veljavni zakonodaji za mlajše mladoletnike, stare od 14 do 16 let, ni mogoče izreči kazni mladoletniškega zapora, zanje je predvidena le vzgojna kazen. Nekaj, kar očitno ne deluje in tega se po njenih navedbah zavedajo tako mladoletniki kot njihovi starši. "Tukaj pa mislim na Rome," je dejala.
Kot je pojasnila, so otroci navsezadnje tudi žrtve staršev, saj jih ti, vedoč, da mladoletniki ne morejo biti kaznovani z zaporno kaznijo, silijo v kriminalna dejanja. K pripravi novele pa so jih v NSi po besedah Čadonič Špelič spodbudili tudi nedavni dogodki, med drugim nasilje nad policisti.
Za stare med 14 in 16 let v NSi tako predlagajo, da se jim izreče zaporna kazen, če so storili dejanje, za katerega je zagrožena kazen tri leta zapora. Torej kadar gre za kraje, vlome, nasilništvo, poškodovanje tujih stvari, tudi napad na uradno osebo, je naštela.
Za starejše mladoletnike, stare med 16 in 18 let, pa je v trenutno veljavni zakonodaji možno izreči kazen mladoletniškega zapora za kazniva dejanja, ki se sicer kaznujejo z zaporno kaznijo pet let ali več. Kadar gre za uboj, hude telesne poškodbe, kraje, vandalizem, grožnje, poškodovanje ljudi, torej za starejše mladoletnike ni predviden zapor, je dejala.
V NSi tako predlagajo, da bi starejšim mladostnikom bilo možno izreči kazen mladoletniškega zapora že za kazniva dejanja, za katera je zagrožena kazen enega leta zapora. To so npr. tatvina, povzročitev nevarnosti, nasilništvo, napad na uradno osebo ipd. Za kazniva dejanja, za katera je mogoče izreči kazen zapora do 30 let, pa bi se po predlogu mladostniku lahko še vedno izreklo le do 10 let zapora.
Ob tem je navedla, da imajo podobno ureditev v Nemčiji, Avstriji, Italiji in na Hrvaškem. "Mislimo, da se morajo ti isti mladostniki zavedati, da bodo kaznovani, če bodo naredili ta dejanja," je dejala. V NSi so prepričani, da bi ta novela doprinesla k zmanjšanju mladoletniškega nasilništva. "Predvsem bi pa tudi starši razmislili, kdaj bodo pošiljali svoje otroke v ogenj, torej v kriminal," je dodala.
Pričakujejo, da bo vlada, "če ne zmore ali ne zna priti s svojimi predlogi", poskušala upoštevati vsaj predloge opozicije. Prepričani so, da so ti usmerjeni v zaščito in varnost ljudi, povzemajo pa tudi predloge županov iz jugovzhodne Slovenije. "Od vseh politikov pa pričakujemo, da bodo prenehali iz Ljubljane soliti pamet nam, ki živimo z Romi, prihajati s čudežno besedo 'sistemski ukrepi', ki jih ni od nikoder, in bodo poslušali nas, ki z Romi živimo in si želimo tudi v prihodnje z njimi ne samo živeti, ampak tudi sobivati," je dejala.
Ministrstvo za pravosodje: Spremembe na področju mladoletniške kriminalitete morajo biti premišljene
Ministrstvo za pravosodje je v odzivu na predlagane spremembe kazenskega zakonika, s katerimi bi v NSi mladostnike za hujša kazniva dejanja kaznovali z zaporno kaznijo, izpostavilo, da je področje mladoletniške kriminalitete izjemno občutljivo. Spremembe na tem področju morajo biti zato premišljene, so zapisali.
Področje mladoletniške kriminalitete je izjemno občutljivo, kompleksno in izrazito multidisciplinarno področje, ki terja sodelovanje številnih resorjev, spremembe na tem področju pa morajo biti premišljene in osnovane na dobrem poznavanju posebnosti mladoletniške kriminalitete, so zapisali na ministrstvu za pravosodje. Zlasti je treba upoštevati posebnosti razvoja mladostnikov, ki pomembno vplivajo na njihovo, tudi odklonsko vedenje, so dodali. "Neustrezen odziv države nanj ima lahko ravno nasproten učinek temu, kar s posebnimi kazenskopravnimi sankcijami za mladoletnike zasledujemo - torej vzgojo, prevzgojo in pravilen razvoj, ter ponovno in dejavno vključitev mladoletnika v družbo," so zapisali.
Na pomanjkljivosti trenutno veljavnega mladoletniškega kazenskopravnega sistema je opozorila tudi analiza Sveta Evrope. Med drugim so ugotovili, da so postopki proti mladoletnikom predolgi, da državni tožilec in sodnik za mladoletnike pri sprejemanju odločitve v postopku mnogokrat nimata potrebnih informacij o mladoletniku, o njegovih osebnih okoliščinah, kar je ključno za individualizirano odločitev in za izbiro najustreznejšega ukrepa v postopku proti mladoletniku. Ugotovili so tudi, da ima čedalje več mladoletnikov kompleksne težave - vedenjske in čustvene težave in motnje, težave na področju duševnega zdravja in da institucije, ki izvršujejo kazenske sankcije za te mladoletnike, nimajo ustreznih znanj, programov in strokovnjakov za njihovo izvajanje.
Zato na ministrstvu izvajajo in pripravljajo izboljšave na številnih področjih. Center za izobraževanje v pravosodju od leta 2021 izvaja specialistična usposabljanja za sodnike, državne tožilce in poravnalce, udeležbo na usposabljanju omogoča tudi določenemu številu strokovnih delavcev centrov za socialno delo, policistov in odvetnikov. Medresorska delovna skupina ministrstva pa je pripravila smernice za izdelavo individualno oceno mladoletnika, ki jo državni tožilec in sodnik potrebujeta za pravilno odločitev v postopku.
V predlogu novega zakona o sodiščih, ki ga pripravljajo, je predvidena možnost ustanovitve specializiranih oddelkov za mladoletnike, ki bo pripomogla k hitrejši in bolj strokovni obravnavi mladoletnikov. Nadaljujejo tudi s pripravo predloga novega zakona o obravnavanju mladoletnikov zaradi kaznivih dejanj, v katerem bodo ti opredeljeni kot prednostni.
Vrhovnemu sodišču je ministrstvo posredovalo predlog, da pri pripravi časovnih standardov vključi ustrezne faze postopka proti mladoletnikom, vključno s fazo nadzora nad izvrševanjem vzgojnih ukrepov, ki je ena izmed pomembnejših nalog sodnika za mladoletnike.
"Otroci in mladostniki so del družbe, ki jih vzgajajo v prvi vrsti starši, pomembna dejavnika pri vzgoji pa sta tudi šola in družba kot celota. Šele ko vsi ostali mehanizmi odpovejo, pride na vrsto kazensko pravo, ki ščiti družbo pred najhujšimi odklonskimi ravnanji," so zapisali. Kazensko pravo kot skrajno sredstvo pa mora veljati za vse enako, so dodali.
Slika 1: Vida Čadonič Špelič (Foto: NSi)
Povezane objave
Ocene komentarjev