Izpostavljeno
Najbolj brano
Dolenjska
nedelja, 1. september 2024
13:00 Žetev prosa, Domačija Derčar Podgora
15:00 Metev prosa, Kmetija Vidic Hruševec pri Straži
ponedeljek, 2. september 2024
07:00 - 13:00 Krvodajalska akcija za občane Straže, Center za transfuzijsko dejavnost SB Novo mesto
torek, 3. september 2024
08:00 Meddruštveno srečanje upokojenskih društev, Športni park Breza Dolenja Straža
četrtek, 5. september 2024
18:00 Na robu poletja - Alenka Rebula Tuta, Park Rastoče knjige Novo mesto
VečBela krajina
sreda, 4. september 2024
07:00 - 13:00 Krvodajalska akcija OZRK Metlika, telovadnica vrtca Metlika
17:00 Ura pravljic in ustvarjalna delavnica, Ljudska knjižnica Metlika
18:00 Akcija tik-tak, GD Jugorje
četrtek, 5. september 2024
19:00 Odprtje slikarske razstave Vesne Šprogar ''Barve v meni'', KC Semič
20:00 Kultura pod krošnjami 2024 - predstava poletne gledališke šole Gledališke skupine ZIK Črnomelj, pod lipami na Gričku Črnomelj
VečPosavje
nedelja, 1. september 2024
17:00 Prva nedelja v muzeju: Javno vodstvo po razstavi Osem kopit za dvoje koles, Posavski muzej Brežice
ponedeljek, 2. september 2024
11:00 Dvig slovenske zastave, pri OŠ Boštanj
petek, 6. september 2024
17:00 Mladi ob Savi na kavi: Pogovor z Marijo Kocbek, ZMŠ Krško
17:00 - 21:30 Ulični festival Okusi Posavja, CKŽ Krško
19:00 Večer vokalne glasbe s Pevskim studiem Anja, atrij Mencingerjeve hiše Krško
Več6.3.2024 | 08:20 | Barbara Pance, Nataša Markovič
Prvi sosedi ob tovarni pravita, da ne moreta več prenašati hrupa. (Vse fotografije: preiskovalno.si)
»Ponoči zaradi neznosnega hrupa ne moremo spati, na nas dežuje lesni dež,« že mesece tožijo prebivalci Trate v Kočevju, ki je v neposredni bližini industrijske cone. Tam ima podjetje Marumi obrat za proizvodnjo lesnih peletov. S težavami so seznanili tudi okoljskega ministra in zahtevali izločitev inšpektorice. Ta je podjetniku zdaj postavila končni ultimat.
Že skoraj leto dni prebivalci kočevskega naselja Trate, kot pripovedujejo, preživljajo peklenske noči. Spati jim ne da hrup, ki prihaja iz lesnega obrata v neposredni bližini in katerega vrednosti tudi do dvakrat presegajo zakonsko dovoljene meje hrupa v naselju. Trušč v jakosti od 70 do 87 decibelov (dB) jim krati spanec; ne pomagajo niti zaprta in dobro zatesnjena okna. Da hrup presega še dopustne meje, nam ob obisku Kočevja pokažejo vrednosti ene od izmer, ki jih sami redno opravljajo od začetka delovanja tovarne lani poleti.
Zakonodaja dopušča hrup v vrednosti do 45 dB ponoči, čez dan pa le deset decibelov več. Kritične ravni hrupa so presežene pri 53 dB ponoči oziroma 63 dB podnevi, je zabeleženo v Uradnem listu. Če so stanovalci naselja Trate čez dan večinoma po službah in so se hrupnega mletja hlodovine v sto metrov oddaljeni delavnici že nekako privadili, pa je nočno zvočno nasilje zanje nesprejemljivo. Z enako stopnjo hrupa, nadaljujejo, so bombardirani tudi med prazniki in ob koncu tedna.
Lesni prah povzroča dihalne stiske, hrup načenja zdravje
»V takšnem življenjskem okolju je nemogoče živeti, ta hrup je že krepko načel tudi zdravje in izjemno poslabšal življenjske pogoje,« navajajo na Tratah. Poleg hrupa jih neprestano zasipa lesni dež, ki ga iz obrata veter raznaša po naselju. Zaradi prašnih delcev v zraku imajo težave z dihali, pripovedujejo, lesni prah prodira tudi v stanovanja in se zažira v pohištvo. »Toliko ga je, da bi lahko vsak dan čistila, pometala dvorišče in brisala avtomobil,« v soseski, streljaj od kočevske obrtne cone Lik, kjer deluje podjetje Marumi za proizvodnjo lesnih peletov in proizvodnjo toplote in elektrike, nemočno opisujeta prvi sosedi Branka Vegi in Andreja Kavšek.
Obe sogovornici sta članici iniciative Borci za Trato, ki od podjetja zahteva, »da se hrup zmanjša na ravni, ki bodo nemoteče in v skladu z zakonodajo. Prav tako zahtevamo, da se nas zaščiti pred lesnimi delci oziroma prahom.« S temi zahtevami so večkrat soočili tudi direktorja podjetja Marumi Marka Kosa in predstavnike lokalne oblasti, vendar se, po besedah krajanov, dogovora in rokov, kdaj bo podjetje odpravilo pomanjkljivosti, niso držali. »Same obljube,« dodajajo.
Okoljska inšpektorica: Marumi je kršil zakon o varstvu okolja
Po pomoč so se obrnili tudi na okoljskega ministra Bojana Kumra in zahtevali izločitev okoljske inšpektorice iz postopka proti Marumiju ter da vse inšpekcijske službe opravijo skupen nadzor nad podjetjem. Morda je tudi zaradi tega 7. februarja letos okoljska inšpektorica izdala odločbo, na podlagi katere morajo v podjetju »izvesti prve meritve hrupa v okolju za vir hrupa in jih opraviti v stanju največje zmogljivosti obratovanja«, rok za izpolnitev teh zahtev pa je »45 dni od dneva vročitve dokumenta«. Inšpektorica, ki razmere v podjetju spremlja že od septembra lani, je pri zadnjem nadzoru januarja ugotovila, da so v podjetju že vzpostavljene stabilne obratovalne razmere, zato bi moral zavezanec že zagotoviti prvo ocenjevanje hrupa v okolju. Ker tega še ni storil, ni izpolnil obveznosti do inšpektorata in je torej kršil določbe zakona o varstvu okolja. Pri odločitvi roka je inšpektorica »upoštevala ščitenje javnega interesa, saj so najbližji stanovanjski objekti v neposredni bližini vira hrupa (stroj, ki obratuje na prostem)«. Na Trati so se zaradi motečega hrupa in prahu večkrat obrnili tudi na Občino Kočevje, saj da »ne morejo več normalno bivati in funkcionirati v svojih domovih«. S to odločbo je, pomenljivo, inšpektorica podjetniku skrajšala rok izvedbe meritev kar za pol leta!
Nemški medij Deutsche Welle navaja, da prevelik hrup lahko povzroči presnovne motnje in bolezni, visok krvni tlak, sladkorno bolezen in celo srčni infarkt. Svetovna zdravstvena organizacija pa hrup kot dejavnik tveganja za prezgodnjo smrt uvršča takoj za onesnaženim zrakom. Pravica do zdravega življenjskega okolja je zapisana v Ustavi Republike Slovenije, ki v 72. členu med drugim navaja: »Vsakdo ima v skladu z zakonom pravico do zdravega življenjskega okolja. Država skrbi za zdravo življenjsko okolje. V ta namen zakon določa pogoje in načine za opravljanje gospodarskih in drugih dejavnosti.«
Podžupan Andrej Mladenovič, ki spremlja problematiko, je po zadnji odločbi inšpektorice ultimativen: »Do občinske seje, 21. marca, smo podjetniku dali čas, da izvede uradne meritve hrupa. Mejne vrednosti so jasne, če jih presega, jih mora rešiti! Meritve neodvisne pristojne institucije bodo edini pokazatelj, ali podjetje spoštuje zakon. V primeru kršitev bo imel po zakonu še štiri mesece časa, da kršitve odpravi, sicer bo zadevo prevzelo ministrstvo za okolje.«
Kočevski župan in lastnik Marumija s skupno politično zgodovino
Moč kapitala na eni in nemoč prebivalcev na drugi strani? S tem vprašanjem soočimo direktorja Marumija Marka Kosa, ki je po štirinajstdnevnem remontu, ko se je v naselje Trata po skoraj letu dni vrnila tišina, v minulem tednu spet zagnal proizvodnjo peletov. S tem pa se, kot navaja predsednica iniciative Borci za Trato Karmen Arko, okoljsko nasilje nad prebivalci Trate nadaljuje. »Ko smo začeli z obratovanjem, smo začeli dobivati pritožbe zaradi hrupa. S civilno iniciativo Borci za Trato ves čas sodelujemo, saj naš namen nikoli ni bil, da bi nekaj delali po svoje,« pravi direktor. Med zunanjim sistemom sušilnice lesa in stanovanjskimi hišami so postavili zaščitno ograjo, ki pa se najprej ni izkazala za povsem učinkovito, zato jo zvišujejo, nam je povedal in razkazal protihrupne posege na obratu. »Naredili smo zaščitno ograjo, s katero smo za 80 ali 90 odstotkov omilili hrup. Ko bomo postavljanje zaključili, bomo naročili uradne meritve, ki bodo pokazale dejansko učinkovitost protihrupnega zidu in vseh drugih ukrepov.«
Med drugim nameravajo izolirati cevi, po katerih se premikajo peleti, s čimer bodo prav tako ublažili hrup. Ker je glavni povzročitelj hrupa v podjetju mlin za drobljenje hlodovine, so najprej razmišljali o preselitvi dela proizvodnje na drugo lokacijo. Potem pa so se v podjetju odločili za nabavo že mletega proizvoda iz Avstrije. Kot so zagotovili tudi v dogovoru z občino, naj bi mlin zdaj le še občasno zagnali, največkrat pa enkrat na mesec. Za preprečevanje raznosa fine žagovine v naselje so skladišče prekrili s šotorom, občina pa je v pasu med industrijsko cono in naseljem Trata posadila zeleno bariero s 1300 hitro rastočimi drevesi in 500 grmovnicami.
A v civilni iniciativi Borci za Trato menijo, da je to premalo. Kot navajajo, se hrup sliši ves dan in tudi ponoči.
Nenavadno se jim tudi zdi, da podjetje za obratovanje ne potrebuje okoljevarstvenega dovoljenja, prav tako jim ob izdaji gradbenega dovoljenja ni bilo treba naročiti študije vplivov na okolje. Je podjetje privilegirano zaradi domnevnih povezav med županom Vladimirjem Prebiličem in lastnikom Marumija, kot namigujejo? Podjetje Marumi je v večinski lasti Ruperta Goleta, bivšega župana Šentruperta, ki je pred državnozborskimi volitvami leta 2011 skupaj s takratnim poklicnim kolegom, kočevskim županom Prebiličem, osnoval društvo neodvisnih županov Gibanje za Slovenijo. Direktor Marko Kos sprego z županom zanika. »Gospoda župana vidim enkrat na leto, okoli novega leta. Zdaj, ko rešujemo to problematiko, je bil pri meni mogoče petkrat, a le z namenom, da rešimo zadeve.«
Nad insinuacijami so ogorčeni tudi na Občini Kočevje. Podžupan nam je zagotovil, da podjetniku ne gledajo skozi prste. »Podjetnik je parcelo kupil od zasebnega lastnika, na Občini Kočevje pa smo bili veseli njegovega prihoda, ker gre za zeleno tehnologijo. Kot vsem večjim investitorjem v kraju smo mu delno oprostili plačilo komunalnega prispevka.« Podžupan je pred dnevi s svojo merilno napravo izmeril vrednosti hrupa in nam zagotovil: »Bile so pod mejo.«
Razkol v iniciativi in grožnje z odškodninsko tožbo
Kot je nenapisan običaj v Sloveniji, pa smo tudi v primeru boja za kakovost življenja prebivalcev Trate priča tipičnemu slovenskemu razdvajanju. Namesto enotnosti in skupnega cilja višje kakovosti življenja so med sosedi v naselju zazijale razpoke. Znotraj iniciative, ki naj bi delovala enotno in usklajeno v dobrobit vseh prebivalcev, hkrati ne pa oteževala občinskega in gospodarskega razvoja, je zaradi domnevno zasebnih interesov prišlo do razkola. Tako zdaj na območju Trat delujeta dve iniciativi; ena večja, kot je slišati v kraju, pa tudi strpnejša, in druga, manjša, ki se je pod vodstvom Karmen Arko odcepila v Iniciativo Borci za Trato. Ta naj bi bila tudi agresivna in nepripravljena na kompromise, še izvemo v Kočevju. Direktor Marko Kos nam potrdi, da je s prvo iniciativo sodeloval vse od faze gradnje in v danih razmerah tudi upošteval vse njihove pobude in navodila, kar nam v iniciativi potrdijo. »Druga civilna iniciativa pa mi meče polena pod noge, čeprav sem jim vedno na razpolago, večkrat sem poudaril, da sem tukaj praktično vsak dan od sedmih do treh. Nihče (iz iniciative Borci za Trato) se pri meni ni oglasil,« žalosti direktorja Marumija.
Predsednica iniciative Borci za Trato Karmen Arko na vprašanje, čemu je ustanovila svojo iniciativo, pojasni, da s svojimi somišljeniki ni pristala na rešitev, »da se bo treba na to stanje kar navaditi«, ampak se zaradi hrupa in prašenja zavzema za dokončno ustavitev delovanja obrata. To podkrepi z dejstvom, da so Borci za Trato »zbrali nekaj več kot 200 podpisov proti obratovanju Marumija«. Kot še napoveduje, se bo spor najverjetneje preselil na sodišče, 28 prebivalcev Trate pa namerava od podjetja po sodni poti zahtevati 63 tisoč evrov. A ta odškodninski zahtevek se nanaša samo na omejeno obdobje obratovanja, zato bodo poskušali iztožiti tudi odškodnino za preostali čas delovanja obrata. Temu primerna naj bi bila višina novega zahtevka, ki sicer za zdaj ni znana. Je morda posredi sla po denarju, ki bi posameznikom prinesel svojevrstno zadoščenje, ali gre res za nepremostljivo motnjo hrupa, ki je ljudi privedla na rob obupa? V drugi iniciativi, ki se s podjetjem dogovarja vzporedno z Arkovo, so nam povedali, da se za tožbo ne bodo odločili, saj da se skupaj trudijo iskati rešitev in dobrobit za vse udeležence. Hrup je resda eden glavnih dejavnikov tveganja za zdravje, a preden bodo kakorkoli ukrepali, bodo počakali na zakonsko določene roke, do katerih mora podjetje poskrbeti za zmanjšanje hrupa in preprečiti raznos žagovine po naselju. Direktor Marumija, ki zaposluje deset domačinov, je z dosedanjimi protihrupnimi ukrepi že pokazal pripravljenost za izboljšanje kakovosti bivanja na območju negativnih vplivov obrtne cone, so nam še pojasnili. Da se hrup iz podjetja zmanjšuje, pa potrjuje tudi posnetek našega snemalca Mateja, ki je ob vnovičnem zagonu tovarne dva dni zapored snemal zvok na območju naselja Trate. Ali je hrup pod zakonsko mejo, pa bo treba preveriti z uradnimi meritvami, ki bodo izločile druge zvočne vplive v okolju.
Karte bodo padle že na začetku pomladi, ko bo podjetje Marumi moralo inšpekciji, lokalni oblasti in občanom predstaviti uradne meritve hrupa. S tem bo znana tudi nadaljnja usoda podjetja in upravičenost krajanov za tožbo.
Slika 1: Prvi sosedi ob tovarni pravita, da ne moreta več prenašati hrupa. (Vse fotografije: preiskovalno.si)
Slika 2: V naselju Trate, ki je poleg industrijske cone, prebivalce moti hrup.
Slika 3: Dež iz žagovine nad sosesko Trata.
Slika 4: Zvočni zid ob tovarni Marumi.
Slika 5: Da bi preprečil raznos žagovine, je direktor Marumija postavil šotor.
Povezane objave
Ocene komentarjev